![Évzáró az MNT-ben Évzáró az MNT-ben](/sites/default/files/styles/news_full_mobile_s/public/lead_images/get_img_39.jpg.webp?itok=lKJXd61q)
A következő év elején már napirendre kerülhet a tanács másik új stratégiája, programja
Tizenharmadik rendes és idei utolsó ülésén a Magyar Nemzeti Tanács tegnap elfogadta a tanács 2016. évi költségvetését és munkatervét. Ezt követően kerültek napirendre, illetve elfogadásra az MNT alapította, társalapította intézmények, a Vajdasági Magyar Művelődési Intézet, a Forum Könyvkiadó Intézet, a Magyar Szó Lapkiadó Kft., a Hét Nap Lapkiadó Kft., a Pannónia Alapítvány, a Mozaik Alapítvány, a zentai Thurzó Lajos Művelődési-Oktatási Központ, a Zentai Magyar Kamaraszínház, a topolyai Juhász Erzsébet Könyvtár és a magyarkanizsai József Attila Könyvtár 2016. évi munka- és pénzügyi tervei.
A tanács következő évi költségvetését Jerasz Anikó (Magyar Összefogás), a Végrehajtó Bizottság elnöke terjesztette be. A tanács jövőre 744,2 millió dinárból gazdálkodhat. A beterjesztésből kiderült, hogy a bevételeket illetően a tanács nyolc forrásra támaszkodhat. Ezek közül a legjelentősebb a Magyarországról érkező támogatás.
Az idei évben megvalósított, ám fel nem használt összegek címén az MNT 294,3 millió dinárt tervezett be. Magyarországról 351,9 millió dinár értékben számítanak támogatásra. A köztársasági költségvetésből 61,4 millió dinárt utalnak az MNT-nek, a tartományiból 26 millió dinárt, az önkormányzatok pedig 6,5 millió dinárt.
A költségvetéshez kapcsolódóan elsőként Tari István (VMDK-Csonka Áron) szólalt fel, aki egyébként két módosítási indítványt is benyújtott a javaslatra – egyiket sem fogadták el. A képviselő szégyenletesen alacsonynak tartja a köztársasági költségvetésből érkező támogatást. Ehhez kapcsolódóan Tari azt is elmondta, hogy az MNT-nek adót kell fizetnie az anyaországtól érkező támogatás után – számítása szerint megközelítőleg 120 millió dinárt. Ennek fényében különösen felháborítónak tartja a 61,4 millió dináros költségvetési átutalást, amely csupán fele annak az összegnek, amit az MNT adó címén befizet a köztársasági büdzsébe. A szerb államnak rendkívül jó üzlet az anyaországi támogatás, jegyezte meg Tari, aki magasnak tartja azt az összeget, amit az MNT saját működésére költ, viszont pozitív előrelépésként éli meg, hogy az idei évhez képest a tanács csökkentette a reprezentációra és hasonló célokra elkülönített összegeket. A képviselő azt sem érti, hogy az MNT tisztségviselőinek és alkalmazottainak a fizetése miért nem nyilvános.
Utóbbi észrevételre reagált Dudás Károly (MÖ), aki kifejtette: értékelése szerint a közvéleményt nem az érdekli, hogy mekkora az MNT tisztségviselőinek és alkalmazottainak a fizetése, hanem az, hogy méltón és hatékonyan végzik-e munkájukat. Dudás értékelése szerint Tari észrevételei nem jelképeznek mást, mint az erőtlen ellenzék próbálkozását, hogy belülről bomlassza a nemzeti tanácsot és hiteltelenné tegye azt.
Mgr. Hajnal Jenő, az MNT elnöke felszólalásában reményének adott hangot, hogy a költségvetés megvalósítása sikeres lesz. Hangsúlyozta: az anyaország támogatása nélkül lehetetlen lenne megvalósítani az MNT szerteágazó tevékenységét. A szerbiai állami köztársasági költségvetésből érkező támogatással kapcsolatban rámutatott: Szerbia valóban nagyobb összeggel is támogathatná az MNT-t, ugyanakkor a köztársaság álláspontja az, hogy a tanács működésére, és nem a programjaira különít el összeget.
HAMAROSAN ÚJ STRATÉGIÁK
Ami az MNT következő évi munkatervét illeti, Hajnal Jenő emlékeztetett, hogy a fejlesztési stratégiák felülvizsgálása idén nyáron kezdődött el. A munka nyomán a tanács az egy héttel ezelőtt megtartott ülésén elfogadta az új oktatásfejlesztési stratégiát, valamikor a következő év elején pedig a népesedési akcióterv helyett a Vajdasági Nagycsaládos Egyesületek Szövetsége által elkészített népesedési és családgondozási-cselekvési program kerül a tanács napirendjére. Ezt követően lehet számítani a többi stratégia felülvizsgálatának, újraírásának a befejezésére.
A következő évre tervezett tevékenységek közül az elnök külön kiemelte a civil szféra tevékenységének segítését, illetve szakmai kompetenciájának erősítését, valamint a sportra, az iskolai, illetve az iskolán kívüli testnevelésre való hangsúlyozottabb figyelmet, hiszen értékelése szerint a sport hozzájárul a közösségi és a családi kapcsolatok erősítéséhez és növeli közösségünk alkotóképességét.
– Sok olyan feladat vár ránk a következő egy évben, amelyek az idei év második felében elkezdődtek. A következő év első felében számos olyan fontos dolgot kell elvégeznünk, amelyek egyrészt a meglévő stratégiák átvizsgálását és újragondolását hozzák magukkal, másrészt pedig a már elfogadott stratégiák végrehajtását. Mindaz, amit szándékunkba vettünk, szeretnénk megvalósítani, hogy mindez a vajdasági magyar közösség éltetője legyen – fogalmazott Hajnal.
A munkaterv bizonyos elemeit kritikával illetők felszólalásaikban egyebek mellett arra mutattak rá, hogy akármekkora tisztelettel is adóznak a VANCSESZ tevékenysége előtt, a népesedés kérdéséhez hasonlóan fontos területet taglaló stratégiát talán inkább magának az MNT-nek, a vajdasági magyarság kisebbségi önkormányzatának kellett volna kidolgoznia.
A hosszas vitát követően végül elfogadták a munkatervet.
TÚLÉLÉS ÉS FENNMARADÁS
A Magyar Szó Lapkiadó Kft. következő évi pénzügyi és munkatervét Ökrész Rozália igazgató ismertette. Elmondása szerint a lap a következő pénzügyi-gazdasági évet ugyanolyan pozitív eredménnyel kívánja zárni, mint az ideit, vagy az előző két évet. A következő évre 383,1 millió dinár bevételt és 380,3 millió dináros ráfordítást, vagyis 2,8 millió dináros nyereséget terveztek.
– 2015-ben dinamikus növekedést valósítottunk meg a nyomda gazdálkodásában, az előző évhez képest csaknem 40 százalékkal több munkát valósítottunk meg külső munkákból. A meglévők mellé újabb megrendelők bizalmát szereztük meg. Jövőre ennek a szintnek a megtartását, sőt, 3 százalékos növekedést terveztünk – taglalta Ökrész.
Az igazgatónő a folytatásban kitért a tényre, hogy a következő évi tartományi költségvetésben az ideihez képest 10 százalékkal csökken a Vajdaság területén megjelenő 22 kisebbségi nyomtatott lapnak előirányzott támogatási keret. A vállalat működésének ésszerűsítésével, a kiadások szigorú felügyeletével és felelős hozzáállással igyekszik majd a vállalat ellensúlyozni a támogatás csökkentését, emelte ki Ökrész.
Hasonló szellemben ismertették házaik következő évi terveit László Edit, a Hét Nap Lapkiadó Kft. igazgatója és Bodzsoni István, a Pannónia Alapítvány igazgatója. László Edit véleménye szerint ahhoz, hogy egy nyomtatott lap fennmaradhasson napjainkban, minél hatékonyabban egymásba kell olvasztani a nyomtatott kiadványt és az online kiadást. Bodzsoni a sugárzási terület folyamatos bővítésének terve mellett megemlítette, reméli, hogy jövőre valóban elkezd épülni a Pannon RTV új stúdiója, hiszen ha az befejeződik, akkor a Pannon számára is lezárulhat a folyamatos építkezés korszaka és megkezdődhet az erősödés időszaka.
Tomek Viktor, a Hét Nap főszerkesztője felszólalásában nagyobb figyelmet kért a hetilapnak, amelyet meglátása szerint olykor elhanyagolnak, megfeledkeznek róla. Elmondta, folyamatosan csökken a lap anyagi támogatása, amely szavai szerint biztosan nem a szándékos leépítés részét képezi, hiszen az MNT médiastratégiájának értelmében a vajdasági magyarságnak szüksége van a Hét Napra.
Forrás: Magyar Szó
Fotó: Diósi Árpád