![Hogyan hatékonnyá tenni a szerb nyelv oktatását? Hogyan hatékonnyá tenni a szerb nyelv oktatását?](/sites/default/files/styles/news_full_mobile_s/public/lead_images/get_img_43.jpg.webp?itok=XxUUCITJ)
Február 19-én Bácsfeketehegyen mintegy 40 pedagógus vesz majd részt az MNT által szervezett egynapos továbbképzésen
A szerb mint környezetnyelv tanítása nem hatékony, különösen a homogén nyelvi környezetben élő magyar gyerekek boldogulnak nehezen az államnyelvvel. A Magyar Nemzeti Tanács igyekszik segíteni e gond orvoslásában. Topolya, Kishegyes, Óbecse község és Szabadka város esetében a hajdújárási, palicsi és csantavéri általános iskolák igazgatóit hívták ez alkalommal megbeszélésre. A 18 intézmény képviselője kifejtette véleményét, elmondta, hogy a saját környezetében milyen gondokat tapasztalt a szerb mint környezetnyelv oktatása terén.
– Az általános vélemény az volt, hogy nem megfelelőek a jelenlegi tankönyvek, amelyekből a diákok a szerbet mint környezetnyelvet tanulják. Nem gyermekközpontúak e tankönyvek, nem veszik figyelembe, hogy vannak olyan homogén magyar közösségekben élő gyerekek, akiknek a tanórán kívül nincs lehetőségük megszólalni szerbül, nincs lehetőségük, hogy a passzív nyelvtudásuk felszínre kerüljön. A tankönyvek olyan nyelvi alapismeretet követelnek meg már első osztályban a gyerektől, amellyel ő nem rendelkezik – hallottuk Jerasz Anikótól, az MNT Végrehajtó Bizottságának elnökétől. Mint mondta, habár voltak olyan igazgatók, akik teljesen magyar környezetből érkeztek, ahol az oktatás csak magyar nyelven folyik, illetve olyanok is, akik olyan intézményt vezetnek, ahol az oktatás két nyelven folyik, de most is egyöntetűen megerősítésre került, hogy más módszerekkel, más tanmenet alapján, más tankönyvekből kell a szerbet mint környezetnyelvet tanítani. Bele kell vinni a tanításba azokat a módszereket, amelyeket az idegen nyelv tanításánál alkalmaznak, mégpedig nagyon sikeresen. A beszédközpontúságra kell helyezni a hangsúlyt, arra, hogy a tanórák úgy valósuljanak meg, hogy mindegyik órán jelen legyen a beszédkészség fejlesztése, a szókincs bővítése. A tankönyveknek is ezt a beszédközpontúságot kell szolgálniuk.
Mint az MNT Végrehajtó Bizottságnak elnöke kifejtette, a szerbiai oktatási minisztérium létrehozott egy munkacsoportot, amely a szerb mint környezetnyelv tantárgyra kidolgozza a standardokat, a kiindulópontokat, a kimeneteket, valamint új tanmenet, tankönyv is készül mindegyik osztály számára.
– Figyelemmel kísérve ezt a munkát, nagyon hosszúnak tartjuk azt az időszakot, mire elkészül az új tanmenet, és új tankönyvet kapnak a diákok, ezért szeretnénk már most mindenképp segíteni a tanároknak, hogy sikeresebb legyen a tantárgy tanítása. Jól ismerem a problémakört, mert én is szerb mint környezetnyelv szakos tanár vagyok, és azt is tudom, e tantárgy oktatóinak nincs igazán lehetőségük ebből a tantárgyból olyan továbbképzésekre menni, amelyek módszertanilag segítenék a munkát, ahol új módszereket ismerhetnének meg, ahol egymástól is ötleteket szerezhetnének, illetve ahol megoszthatnák egymással saját tapasztalataikat. Magyarkanizsán már volt egy továbbképzés január 16-án, amelybe 3 község – Magyarkanizsa, Zenta, Ada – pedagógusait kapcsoltunk be. Most pedig ennek a 4 községnek az általános iskoláiban szerbet mint környezetnyelvet oktató tanárainak szeretnék továbbképzést szervezni. Az előadók olyan oktatási központból érkeznek, akik nagyon nagy tapasztalattal rendelkeznek a szerb mint idegen nyelv oktatásban, hisz több mint 20 éve ezzel foglalkoznak. Ezeket a módszereket, amelyeket ők napi szinten az óráikba bevisznek, fogják átadni a pedagógusoknak, hogy ők is ezek alapján tanítsák, a jelenleginél sokkal eredményesebben a saját diákjaikat – tudtuk meg Jerasz Anikótól.
Február 19-én Bácsfeketehegyen, a Nikola Đurković Általános Iskolában mintegy 40 pedagógus vesz majd részt az egynapos továbbképzésen. – A továbbképzés keretein belül a részt vevő tanárok kapnak egy könyvet is, melyet segédeszközként használhatnak majd tanóráikon, illetve szakköri foglalkozásokon. E könyv is azt szolgálja, hogy az órák beszédközpontúak legyenek, ahol a diákoknak lehetőségük van kommunikálni, ahol olyan szituációk kerülnek előtérbe, amikor a diák olyan nyelvtudást, nyelvi rutint szerez, amelyre a mindennapi életben – utcán, boltban, postán, piacon – szüksége lesz, hogy tudjon és merjen is megszólalni szerbül, ne érezze feszélyezve magát, hogy esetleg hibásan fejezi ki magát. A lényeg az, hogy beszéljen.
Forrás: Magyar Szó