![Mindent a diplomahonosításról Mindent a diplomahonosításról](/sites/default/files/styles/news_full_mobile_s/public/lead_images/20190919_mindent_a_diplomahonositasrol_het_nap_01.jpg.webp?itok=yfzQCEVN)
A napokban friss információkat tett közzé a diplomahonosítással kapcsolatban Vicsek Annamária, az Oktatás és politika néven működtetett közösségi oldalán.
A Magyar Nemzeti Tanács honlapjára felkerült egy magyar nyelvű, mindenre kiterjedő útmutatás, A külföldi felsőoktatási oklevelek munkavállalás céljával történő elismerési eljárása elindításának útmutatója — szakmai elismerés, illetve A külföldi általános és középiskolai okmányok elismerési (honosítási) eljárásának megindítása és az eljáráshoz szükséges iratok címmel. Január végéig lehet pályázni az oklevelek és tudományos fokozatok honosítási vagy elismerési költségeinek támogatására az MNT-nél.
Két változás történt: az ENIC/NARIC központot átvette az újonnan megalakult Kvalifikációs Ügynökség (Agencija za kvalifikacije), a másik változás pedig a Magyarország és Szerbia között az idén tavasszal aláírt ekvivalenciaegyezmény, mely jelentősen leegyszerűsíti a folyamatot — tájékoztat bejegyzésében Vicsek Annamária oktatási államtitkár, a Vajdasági Magyar Szövetség szakpolitikusa. Arra bátorít mindenkit, aki nehézségekbe ütközik, hogy jelezze az anamarija.vicek@mpn.gov.rs címen.
* Miért időszerű éppen most a diplomahonosítás?
— Ez egy folyamatosan fontos téma számunkra, hiszen nagy hangsúlyt helyezünk arra, hogy a külföldön felsőoktatási tanulmányaikat végzett fiatalok hazajöjjenek, és itthon, Vajdaságban, a szülőföldön tudjanak munkába állni. Ennek elengedhetetlen feltétele a diploma hivatalos elismertetése a szerbiai rendszer szerint.
* A szervezeti változás mit takar, és miért volt rá szükség?
— A Šarčević vezette minisztérium több törvényt is módosított, megkönnyítve az oktatás különböző aspektusait. Az EU-s csatlakozással kapcsolatos változások is történtek. Az ENIC/NARIC központ 2016-beli megalapítása is egy uniós előírás volt, illetve a Kvalifikációs Ügynökség létrehozása szintén egy ilyen mozzanat. Most annyi történt, hogy a minisztérium szárnyai alól az ENIC/NARIC központ szervezetileg átkerült az úgynevezett Kvalifikációs Ügynökségbe. Ennek rengeteg más feladata is van, a többi közt az oktatásminőséget ellenőrző intézet (Zavod za vrednjovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja) néhány egysége is ide kerül. Ez vajdasági magyar szempontból azért fontos, mert a nem formális felnőttképzési programok a jövőben a Kvalifikációs Ügynökségnek akkreditációja alapján hivatalosan képzésként tudnak működni, így például a Prosperitati Alapítvány pályázati támogatásaihoz köthető képzések is. Az ügynökségbe való átköltözés a felsőoktatási diplomák honosítását illetően lényegében nem változtat a folyamaton, hiszen ugyanazok az emberek végzik ezt a feladatot, mint korábban a minisztériumban. Emellett az általános és a középiskolai bizonyítványok elismertetése is a nemzeti honosítási központhoz került.
* A másik a Magyarországgal kötött megállapodás. Ez konkrétan mire vonatkozik?
— Akár középfokú, akár felsőoktatási diplomáról legyen szó, azok egyenértékűnek számítanak a két országban. Ez egy óriási dolog, mert az elmúlt időszakban a legnagyobb nehézséget az okozta, hogy olyan diplomákat ismerjen el az ENIC/NARIC központ, amilyen képzések Szerbiában nincsenek.
* Minek köszönhetően jöhetett ez létre?
— Amikor köztársasági képviselő lettem 2014-ben, a felsőoktatási törvénnyel kapcsolatosan tartottam az első felszólalásom a parlamentben, és azóta nekem, kezdetben képviselőként, majd 2016-tól államtitkárként a honosítás folyamata, illetve annak egyszerűsítése és gyorsítása az egyik kiemelt feladatom. Dr. Maruzsa Zoltán Viktor magyarországi oktatási helyettes államtitkárral folyamatos kapcsolattartásban voltunk, évekkel ezelőtt megszületett az ekvivalenciaegyezmény tervezete, majd az idén tavasszal sikerült elérni, hogy a Magyarország és Szerbia között megszülető több egyezmény közül az egyik éppen ez legyen. Anélkül, hogy a VMSZ több szinten is ki tudna állni ezekért a fontos, rendszerszintű dolgokért, ez nem történhetett volna meg. Nagy hangsúlyt helyezünk arra, hogy megteremtsük a körülményeket a szülőföldön való maradáshoz, illetve a külföldön tanulmányaikat elvégzetteknek a hazacsalogatásához.
* Melyek a leggyakoribb gondok?
— Nehézségbe ütközött a jogi és az orvosi diplomák elismertetése, hiszen az ENIC/NARIC központ külsős egyetemi professzorokhoz mint bizottsághoz továbbítja a honosítani kívánt diplomák, illetve a diplomához kötődő stúdiumok részletes leírását. Ez a bizottság értékeli, hogy a stúdium mennyire felel meg a szerbiai rendszernek. A szerbiai jogi karok nem igazán mutattak hajlandóságot, így valójában lehetetlenné vált a diplomák honosítása. Az ekvivalenciaegyezmény viszont azt eredményezi, hogy a Magyarországon megszerzett jogászképzésnek a diplomáját el muszáj fogadni. Az egészségügyi területen megszerzett diplomák honosítása a stúdiumok eltérő időtartama, illetve tartalma miatt volt problémás. Ugyancsak szinte lehetetlen volt az elmúlt időszakban honosítani a Vajdaságban, vagyis az itthon elvégzett alapképzés után Magyarországon posztgraduális képzésként befejezett, rövid ciklusú, négy szemeszterből álló gyógypedagógiai képzést, hiszen a szerbiai felsőoktatási rendszer a közelmúltbeli törvénymódosításig nem ismerte el ezt a rövid ciklusú stúdiumot.
* Mennyi időt vesz igénybe egy-egy diplomahonosítási folyamat?
— A törvény szerint 90 nap, azaz 3 hónap alatt kell, hogy teljesen lezáruljon. Korábban olyan is volt, hogy két-három évig húzódott egy-egy problémás eset. Attól kezdve, hogy Magyarországgal van ekvivalenciaegyezményünk, elvileg akár egy hónap alatt le tud zárulni ez a történet. Mivel az ENIC/NARIC központ rengeteg korábbi, megoldatlan tárgyat „örökölt”, kérdés, hogy mennyi időre van szükség ahhoz, hogy ezeket mind feldolgozza.
* Mit tanácsolna a diplomahonosítás előtt állóknak?
— Mindenkit arra tudunk buzdítani, hogy jöjjön haza, honosítsa a diplomáját, és itt keressünk neki munkát!
A Magyar Nemzeti Tanács honlapján a múlt hét óta magyar nyelvű útmutató segíti a diplomahonosítás előtt állókat.
— Az új képesítési ügynökség, melybe az oktatási minisztériumból átkerült a honosítás, megjelentetett egy utasítást, melyben pontosan leírják, mi a folyamata egyrészt az általános és a középiskolai, másrészt pedig a felsőoktatásban szerzett oklevél honosításának, mind a továbbtanulás, mind a munkavállalás céljából — magyarázza Lulity Emil, az MNT munkatársa. — Vicsek Annamáriával egyeztetve arra jutottunk, hogy nagyon hasznos lenne, hogy megjelenjen egy ilyen útmutató magyar nyelven, hogy az elmúlt évek változtatásai után pontosan tudják az érintettek, kihez forduljanak, milyen papírok kellenek, mit kell fordítani, ki hitelesíti a dokumentumokat. Azt tapasztaljuk, hogy egyre nagyobb az érdeklődés az oklevelek honosítása iránt, nemcsak a továbbtanulás, hanem a munkavállalás végett is. Szintén pozitívum, hogy az utóbbi időben többen is felkerestek a középiskolai oklevelek honosításával kapcsolatban. Nagyon valószínű, hogy Magyarország Miniszterelnöksége Nemzetpolitikai Államtitkárságának jóvoltából, a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt.-vel együttműködve, melynek a támogatásával megvalósul a diplomahonosítási programunk, a költségtérítési pályázat a középiskolai oklevelek honosítására is ki lesz szélesítve.
Az idei diplomahonosítási pályázat július 3-án jelent meg, a jövő év január végéig van nyitva, és folyamatos a jelentkezés.
Ha az ENIC/NARIC megalapításától eltelt időszakot nézzük, megfigyelhető, hogy az első évben mintegy 80 magyarországi diploma lett honosítva, ami az összes honosított diploma nagyjából 15%-át teszi ki, de ha a többi szerbiai kisebbség vonatkozásában tekintjük a számarányt, a magyarországi diplomák száma jóval meghaladja a 60%-ot a többi kisebbség anyaországi diplomájához képest.
2017-ben a 100-at is elérte a honosított magyarországi diplomák száma, ám 2018-ban érezhető volt egy csökkenés, hiszen a 30-at sem érte el. 2019 első negyedévében már meghaladta a tavalyit, vagyis az látható, hogy a külföldön diplomázottak most már kezdik behozni az elmaradást.